쳾~11 СРПСКА К?ИЖЕВНА ЗАДРУГА 11~
~КАМЕНО ДОБА~
~НАПИСАО~ ~?ОВАН ЖУ?ОВИ?~
~У БЕОГРАДУ~ ШТАМПАНО У ДРЖ. ШТАМПАРИ?И КРА?ЕВИНЕ СРБИ?Е 1893
~ПРЕГЛЕД САДРЖА?А~
Приступ (Времена пре ствара?а ?уди. – Доба када су се први ?уди могли по?авити; животи?е и би?е тога доба. – Доба када су се први ?уди заиста по?авили; климат, животи?е, би?е и разна ?удска станишта из тога доба).
Првобитна станишта:
Поречани (Зашто су се ?уди прво поред река настанили. – Речни наноси. – ?удски рукотвори у ?има. – Четири ступ?а усавршава?а ових рукотвора. – Камено доба и ?егова деоба на старо и ново. – Деоба старога каменог доба. – Кремен je главно градиво старога каменог доба. – ?удске кости из тога доба. – Живова?е тадаш?их ?уди; лов и риболов).
Пе?инци (Улога, кро? и постанак пе?ина. – Културни сло?еви у пе?инама. – Отмица пе?ина од зверова. – Живова?е пе?инаца. ?ихови остаци: рукотвори, кости, уметничка дела. – Сахра?ива?е мртваца. – Употреба ватре).
Приморци (Главне разлике новога каменога доба и старога. – Деоба новога каменога доба на три века. – Први век новога доба представ?а?у приморци. ?ихова станишта и бу?ишта; остаци од ?их; ?ихово живова?е).
?езерци (?удска станишта на со?еницама по ?езерима. – Со?ишта каменога доба. – Поку?анство ?езераца; ?ихов рад: зем?орад, тка?е итд.; ?ихове кости).
Прагра?ани. (Подиза?е утвр?ених станишта обележава послед?и век каменог доба. – Првобитна градишта, остали у ?има. – Велики камени споменици и гробнице из тога доба).
Камено доба у свету: Француска Белги?а Британи?а Данска Скандинави?а Немачка Шва?царска Аустри?а Руси?а Шпани?а и Португали?а Итали?а Српске зем?е Румуни?а Бугарска Грчка Ази?а Африка Америка Аустрали?а
Првобитна култура: Занати Лов и риболов По?опривреда Пловидба и трговина Уметност Религи?а Друштво
Библиографи?а за Камено Доба Речник
~КАМЕНО ДОБА~
~Приступ~
1. Било ?е времена када ?е васе?ена била пуна небесних тела, али наше зем?е у ?о? ни?е било. И било ?е времена када се наша зем?а створила, али на ?о? не беше ни би?а ни животи?а. Па насташе времена, када ?е на зем?и било разнога би?а и разних животи?а, али никаквих ?уди ни?е било. На?зад се по?авише и први ?уди, али ?е то било тако давно да их и на?стари?а истори?а не памти. Сва су та времена веома дуго тра?ала, па изгледа да ?е зем?а морала про?и кроз врло многе мене, док су се на ?о? створиле прилике у ко?има ?уди могаху живети и напредовати. При тим променама на?више се ме?ао би?ни и животи?ски свет докле на?зад ни?е добио и сво? на?савршени?и створ у облику човека.
Зем?а наша има дакле врло дуготра?ну истори?у, ко?а величином и разноликош?у сво?ом далеко превазилази истори?у целога човештва и сви?у по?единих народа. И та ?е истори?а поде?ена на периоде, ко?е се зову по свом старешинству примарне, секундарне, терци?арне и кватерне.
У примарним периодама прво ?е ?едан свеопшти океан покривао целу зем?у, па се за тим из ?ега овде онде по нешто суве зем?е издизало. На овим островима поникло ?е прво би?е, а са овим се по?авише први инсекти. На зем?и ?е морала тада владати мртва тишина, ?ер не беше никаквих гласовитих животи?а; ?едва ли ?е какав цврчак оно глуво доба сво?ом цврком прекидао, а камо ли да су се игде могле чути тице певачице.
Зем?а се тресла, пуцала ?е, срозавала се и издизала, а кроз пукотине ку?ала ?е лавична маса исто као и у позни?им и садаш?им вулканима. Али ако су се при овоме и дешавали силовити окрша?и, не беше никаквога вишег створа кога би могли застрашити.
У секундарним периодама на суво? се зем?и и би?е и животи?е поче нагло разви?ати, и приуготови се да прими на се облике какве има и у садаш?ем добу.
У терци?арним периодама континенти добиваху у главноме данаш?е границе, ?ер се море повукло из неколико сада сувих области а покрило ?е друге неке ко?е до тада беху на суву. Тада се издизаху главне садаш?е планине: Балкан, Кавказ и Карпати, Динарски и други Алпи, Апенини и Пирене?и, а на многим брдима у Срби?и, Македони?и, Траки?и, у Угарско?, Чешко?, Немачко? и Француско? отвараху се нови вулкани, ко?и тра?аше до пото?е геолошке периоде. Климат се истина колебао те бивао час топли?и час хладни?и, а према ?ему се ме?ала и би?на оде?а зем?ина, али су на?савршени?е животи?е, то ?ест сисари, баш у овим периодама постигле врхунац свога разви?а.
Терци?арне се периоде разлику?у по главним променама климата и по променама изме? суве зм?е спрам мора, по ступ?евима у издиза?у горских венаца и усавршава?у животи?а из кола сисара; те периоде зову се у науци: Еоцен, Олигоцен, Миоцен и Плиоцен, ?ер се тим именима исказу?е степен ?ихове сличности са садаш?ом периодом. Прве две састав?а?у се у тако звани Палеоген а друге две у Неоген.
Нас се овде нарочито тичу времена Неогена, ?ер ?е тада ве? могу?е било да се и човек на зем?и по?ави; са тога ?емо у кратко приказати каквим ?е би?ем и животи?ама тадаш?е ?удство могло бити окружено.
2. Би?е ко?е ?е тада на зем?и расло, било ?е бу?ни?е и разноврсни?е од сада?ега. Тада су по Европи скоро свуда успевале мирте, даворике, палме, багрени, смокве и зимзелено шиб?е, ко?е све указу?е да ?е климат био
![](qr/35015/1.png)
Continue reading on your phone by scaning this QR Code
Tip: The current page has been bookmarked automatically. If you wish to continue reading later, just open the
Dertz Homepage, and click on the 'continue reading' link at the bottom of the page.